|
|
text k videu
Krušné hory oplývají kovovými rudami a léčivými prameny, které daly vzniknout mnoha lázeňským střediskům. Pásmo Krušných hor bylo dlouhou dobu osídleno jen sporadicky a nepravidelně. Pouze okrajově jej zasáhla zemědělská kolonizace ve 13. století a do 15. století nebylo příliš rozšířeno ani hornictví v této bohaté oblasti. Bohatost přírodních zdrojů vedla k tomu, že tato oblast byla v pozdějších dobách středem strategických zájmů okolních státních útvarů.
S vyobrazením pásma Krušných hor se setkáváme již na nejstarších mapách Evropy. Jejich nynější název vznikl pravděpodobně až v 16. století, kdy se poprvé setkáváme v kronice Petra Albina s označením Erzgebirge, tedy Krušné Hory.
V té době se rod Šliků zmocnil nadvlády nad těžbou stříbra v Jáchymově i zdejší mincovny. Jejich panství v té době čítalo mimo již výše zmíněných držav i Sokolov, Jindřichovice, Karlovy Vary, Hroznětín a mnohé horní díla na těžbu v dalších oblastech. To činilo ze Šliků jeden z nejbohatších rodů v Čechách.
Ve dvacátých letech 16. století se stal všeobecně uznávaným platidlem tehdejšího mezinárodního obchodu Jáchymovský stříbrný tolar, ražený na jáchymovském hradě Freudenstein. Z Jáchymova se stalo bohaté město, které se výstavností blížilo Praze a slávou zastínilo i Kutnou Horu.
Vítanou záminkou k perzekuci významných krušnohorských rodů byla prohraná šmalkaldská válka, při které se Šlikové i Pluhové z Rabštejna přidali na stranu protihabsburské koalice. Císař Ferdinand I. dal roku 1547 konfiskovat jejich majetky.
V západní části Krušných hor se ujala výroba hudebních nástrojů, především v Lubech a Kraslicích. Zde také došlo v první polovině 19. století k vynálezu foukací harmoniky.
K rozvoji hornictví došlo díky objevům využití smolince, který se začal využívat ve sklářství a po objevu radioaktivity Becquerelem a později popsání prvku radium manžely Curiovými k jeho získávání. Téměř až do vypuknutí První světové války měl Jáchymov monopolní postavení ve výrobě radia.
K proměně struktury osídlení došlo hlavně v období II. světové války a poválečného uspořádání střední Evropy. Horalům změnil život technický pokrok a komunistická diktatura, zmizela řada vesnic. Změny se dotkly krušnohorských dominant: Klínovce, Jáchymova i Božího Daru.
Půl století poválečných proměn krajiny, jejího obyvatelstva i životních podmínek v Krušnohoří se ve svém dokumentu pokusil zaznamenat režisér Zdeněk Jiráský.
|
x
![](i/o917944.jpg)
Z celé řady dokumentů o Krušných horách tento krátký snímek asi nejvýstižněji zachycuje náladu a podstatu života v tamním kraji. Syrové a upřímné výpovědi několika svědků "zlatých časů" jsou prodchnuty splínem a nostalgií, ale na druhé straně zároveň nadhledem, hrdostí a nezlomností v těžkém boji o zachování původních krušnohorských tradic a lidských hodnot.
Tichý patriotismus a láska k domovu dělá z těchto nemála starousedlíků vyděděnce a poustevníky v kontrastu s křečovitým běsem odcizeného městského podhůří.
Tito lidé znají tajemství opravdového šťěstí a radosti ze života.
Režiséru Zdeňku Jiráskému se podařil zachytit a zhmotnit jakýsi pocit elementárního prozření.
Tento mimořádný dokument by si proto zasloužil mnohem větší publicitu, protože ve své podstatě se netýká jen izolovaného regionu Krušných hor, ale celého světa.
"Život je sranda"
|
|
xRubriky
Odkazy
Měsíční archiv
Výběr tématu
Anketa
Nefunguje
Nefunguje video na této straně?
Pošli link
Ahoj, podívej se na zajímavé video
Po stlačení tlačítka "Pošli" nezapomeň vyplnit správnou e-mailovou adresu a pak odeslat.
Odkaz videa
Credits
|